Referat fra informasjonsmøte om planarbeidet for Børdalsmoen på Gledeskjelleren 27.11.2024, kl. 17.

Tid og sted
•	Gledeskjelleren, Hønefoss, 27.11.2024, kl. 17:00 – 18:30.

Deltakere 
•	Forslagsstillere og grunneiere (+ andre i tilknytning til forslagsstillere, herunder familie)
•	Plankonsulenter fra HRP
•	Ringerike kommune
•	Naboer, organisasjoner, andre interessenter, til sammen 8. stk.

HRP ønsker velkommen til informasjonsmøtet. Presentasjon av grunneierne, forslagsstillere, fagkyndige og kommunens planavdeling, og agenda for dagen. 
Presentasjonen fra informasjonsmøtet er tilgjengelig ved å følge denne lenken.

Viktige momenter fra kommunens presentasjon
•	Planprosessen, hvor er vi, og hva gjenstår. Muligheten for medvirkning.
•	Hvilke planer som er i området og forholdet til kommuneplanens arealdel – gjeldende og arbeidet med revidering av arealdelen
•	Nærmere om de ulike planene som er i prosess: 511 Tyrimyra, 514 Hovsmarka skiløyper, 518 Årbogen datasenter og 519 Børdalsmoen.

Spørsmål til kommunens presentasjon
•	Hvor mye [i grøntarealet i Hovsmarka] vil fortsatt være stier? Kommunen svarer at alle stier vil bestå, annet enn det som skal etableres som gang- og sykkelvei.

Viktige momenter fra forslagsstillers presentasjon
•	Viser til rekkefølgekravet i 381-planen om etablering av nytt kryss på E16 x Årbogveien, samt etablering av ny gang- og sykkelvei som knytter sammen eksisterende gang- og sykkelveinett på Risesletta med eksisterende gang- og sykkelveinett i Hønefoss, og at disse punktene er tatt med i planen. 
•	Viser til at Hovsmarka er et viktig turområde for mange som bor i byen og derfor har de som hensikt å regulere inn turstier rundt og gjennom området som blir utviklet til næring og forretning. Det skal være mulig å gå både rundt og gjennom planområdet. De har også lagt inn en buffersone på 20 meter mot boligene i vest. 
•	Viser forholdet til arealstrategien, poenget med å flytte virksomheter fra områder, nærmere Hønefoss sentrum som skal transformeres til boligområder, slik som Eikli, Asbjørnsens gate og Ankersgate. 
•	Arealene på Børdalsmoen skal etableres med ikke-støyende virksomheter, og vil fungere som en barriere mellom boligene og  «tyngre» industri på Tyrimyra og Årbogen.
•	Tidsperspektiv for bygging er ca. 1-2 år, avhengig av planprosessen. Det er lagt opp til en rask framdrift.
•	Det er prosjektert et utkast til krysset ved E16. Det er tatt utgangspunkt i dagens kryss og så lagt på dråpe og kanalisering med av- og påkjøringer. Det er lagt til rette for myke trafikanter (gående og syklister) for sykling og gange gjennom krysset og videre til Nymoen. 
Informerer om at det ønskes å regulere de viktigste stiene, og ønsker innspill på hvilke konkrete traséer det er. Videre er det ønskelig å skilte (løyperunder, interessepunkter, og regulere ny gang og sykkelforbindelse). De ønsker å styrke mulighetene for å bruke området til turområde. Spiller på lag med pågående plan for Hovsmarka skiløyper. 
Foreløpig er det tenkt at traséen for gang- og sykkelvei kommer ut et sted mellom barnehagen og skolen ved Hov, men ønsker innspill på dette. 

Spørsmål til forslagsstillers presentasjon og planforslaget som helhet
•	Hva med parkering til de som skal gå på tur? 
o	Forslagsstiller svarer: Godt innspill, er ikke helt godt tilrettelagt i dag. En parkeringsplass i nærheten som er litt utrygg. Vil ses nærmere på som en del av planforslaget.

•	Det er viktig å bevare den stien som knytter Børdalsmoen og ned og opp til vanntårnet, ned til vekta på Årbogveien. Dette er en viktig forbindelse som blant annet er blitt som snarvei fra de som skal til jobb på Follum, og andre steder i området.
o	Forslagsstiller svarer: Ja, denne er viktig å ta vare på.

•	Det vises til at KPA har vært på høring, og at Statens vegvesen har kommet med innsigelse til etablering av forretning på Børdalsmoen. Spør om det ikke da blir feil gå videre med denne reguleringsplanen da KPA ikke foreløpig er vedtatt.
o	Forslagsstiller svarer: Innsigelsen fra vegvesenet dreier seg om at krysset ikke er bra nok. 
Spørsmålsstiller svarer videre at det kommer til å bli mye trafikk inn og ut fra planområdet til Børdalsmoen. 
Forslagsstiller svarer: Vi utreder planen for sitt formål og virksomhet, og viser også til at krysset er «fullt ut prosjektert» for områdene rundt. 

•	Det vises til at områdereguleringen er gammel, og at det har skjedd mye siden 2014. Det stusses derfor at kommunen ikke har stilt krav til konsekvensutredning i denne reguleringsplanen. Blant annet har det skjedd mye på regelverket innenfor vannforvaltning.
o	Forslagsstiller svarer: De relevante KU-temaene er utredet i områdereguleringen og dens konsekvensutredning, og at aktivitetene det her legges opp til vil ha mindre konsekvenser enn det som opprinnelig var planlagt. 
o	Ringerike kommune svarer: Det er gjort en selvstendig vurdering av spørsmålet om konsekvensutredning. Enig i at de viktigste temaene ble utredet i 2014. Dersom det skulle komme flere innspill som tilsier at det må vurderes å gjennomføre konsekvensutredning, vil kommunen gjøre en ny vurdering. Det opplyses også om at dersom Ringerike kommune i sin arealdel tar ut arealformål forretning for området, må reguleringsplanen forholde seg til dette, jf. forrige spørsmål om innsigelse fra Statens vegvesen til revidert kommuneplanens arealdel. 

Etterskrift: I flere av innspillene til varsel om oppstart ble det argumentert for at konsekvensutredningen var for gammel, og også at tiltaket i seg selv faller inn under plikten om konsekvensutredning i Vedlegg 1 i forskriften. I etterkant av oppstarten har derfor både forslagsstiller og kommunen gjort nye vurderinger om problemstillingen, og er enig i at planforslaget faller inn under forskriften om konsekvensutredning, Vedlegg 1, punkt 24: Næringsbygg, bygg for offentlig eller privat tjenesteyting med allmennyttige formål med et bruksareal på mer enn 15 000 m². 
Det gjennomføres derfor en ny oppstart av planarbeidet, med krav om planprogram og politisk oppstart. Den politiske oppstarten er nå gjennomført, og planprogrammet er vedtatt sendt på høring.

•	Det uttrykkes at den nye veien over til Jevnaker (strekningen Nymoen – Eggemoen) kunne løst mye av utfordringen med trafikk, og at man burde lagt større politisk press på dette.
o	Forslagsstiller er enig i uttalelsen, og viser til at da ville man sluppet unna med et mindre kryss som ga færre inngrep.

•	Det vises til Fylkesmannens uttalelse fra 2014, der det blant annet beskrives at det burde ses på et erstatningsareal dersom arealet vedtas regulert fra LNF til næring. Det vises til at et erstatningsareal må være et reelt erstatningsareal, dekar på dekar. Hvor breie skal stiene være? Bør være minst 20 meter slik at man får følelsen at man går i litt skog. 
o	Forslagsstiller svarer at det i utgangspunktet er tenkt å regulere inn stiens bredde slik den er i dag. Men vil gjerne ha skriftlig innspill på bredden.

•	Det fortelles at det er poppet opp skog igjen siden det ble hugd for noen år siden. Viser til at det er dyrkbar mark og at det er en ressurs. 
o	Kommunen svarer: Det er politisk vedtatt å ha næringsutvikling her, men er klar over at det alltids vil være interessekonflikt. 

•	Hva er den svarte streken på kartet på den ene foilen til HRP?
o	Forslagsstiller svarer at det er streken for planavgrensning. 

•	Innspill om at det er viktig å bevare stiene (gult på foilen Utbygginsarealer). Viktig å få til runder på området. 
o	Forslagsstiller svarer at de er enige. 

•	Hvor høye kommer byggene til å bli? 
Forslagsstiller viser til at det kommer til å bli middels lavt, og at det er lagt på høydebegrensninger i områdereguleringen. 

•	Hva er forskjellen på formål og forskjell på lilla og fiolett på plansjen «Utbyggingsarealer på Børdalsmoen» til HRP. 
o	Forslagsstiller svarer at det ikke er avklart hvor det skal reguleres til næring og forretning enda, men dette avklares i planporsessen.

•	Hva slags industri er det man ønsker å flytte fra Eikli? 
o	Forslagsstiller svarer: bil og maskinindustri. 

Forslagsstiller og kommunen informere om at man i planforslaget ikke har lov å legge for mange bestemmelse om hvilke typer aktører som kan etablere seg, kun på varegrupper. til å legge for mange bestemmelser om hvilke aktører. Er en del begrensninger på bransjeregulering. Men man kan bestemme at det ikke skal være plasskrevende industri, for eksempel. 

•	Hvor bred er buffersone mot eksisterende bebyggelse. 
o	Svar: 20 meter. 

•	Det hevdes at det er 6400 mennesker som bor i nordre bydel, og viser til at det bygges blokker i Krokenveien og at det dermed vil bli flere innbyggere. Det blir dermed viktig å få til linkene fra nordre bydel og opp til nærfriluftsområdet Hovsmarka/Børdalsmoen. Det blir så lite skog igjen ovenfor ungdomsskolen og mange idrettslag som bruker det, slik at man må ta bil. Viser til å oppleve natur. Med utsikt til flere steder, bærplukking. Blir store forandringer for de som bruker området. 
o	Kommunen svarer: Vi er enige at det blir et litt «innesperret» område, men at vi må ivareta alle interesser så godt som mulig, og næringsinteresser.
o	Forslagsstiller svarer: I utgangspunktet er hele areal avsatt til næring, og at man i utgangspunktet kunne gjerdet inn hele området.
•	Spørsmål-stilleren viser til at randsonen uansett er ravine-skråninger som ikke er brukbart til noe uansett. 

•	Det uttrykkes at det er pussig at man kjører i gang med denne reguleringsplan nå, før ny kommuneplanens arealdel er vedtatt.
o	Kommunen svarer: Vi følger opp politikernes vedtak ved 1.gangsbehandling hvor politikerne vedtok å ta inn et større område til lilla i høringsforslaget til arealdelen. Og det er det vi forholder oss til. Vi oppfatter det som at politikerne gjennom revidert kommuneplanens arealdel derfor har tatt aktivt stilling til bruken i dette området.

•	Det spørre om hensynet til bekken, og hvor koordinert de forskjellige planene er på dette.
o	Forslagsstiller svarer at det utredet i planen, og også i naboplanen for biodrivstoffanlegget. I reguleringsplanen for Børdalsmoen er det ikke snakk om å ha aktiviteter med utslipp til vann.

•	Hva med overvannshåndtering? Det vil bli mye grå flater.
Forslagsstiller svarer: Overvann skal utredes og ivaretas i reguleringsplanen.